Kvinnor+i+utbildning

=Kvinnor i utbildning =

Kvinnors kamp till utbildning tog fart under 1800-talets mitt, närmare bestämt år 1842 [1]. Det var då den allmänna folkskolan med skolplikt för både flickor och pojkar instiftades. Det var dock inte en lika stor självklarhet att kvinnor skulle ha möjlighet till en högre utbildning som det var för pojkar [1]. Genom att använda språket som redskap för att höja sig ur sin egen underordning började kvinnorna under 1800-talet att söka sig utåt till offentligheten [2]. De fick utföra insatser för bl.a. journalistik, författarskap, sjukvård, rösträtt, sociala rörelser. Kvinnorna var även de som grundade sjukhus, skolor samt andra institutioner i samhället [2].

**Konstrast mellan könen** Under 1800-talet och delar av 1900-talet diskuterades det fram och tillbaka om hur kvinnorna skulle placeras i samhällets modernitet för att samtidigt behålla positionen i sitt, av naturen givna, underläge [3]. Flickorna var tvungna att utbilda sig, men samtidigt framstod de som hotfulla och okontrollbara om de hamnade inom männens områden. Debatten om kontrasten mellan könen var ständigt aktuell, och det ansågs att flickornas utbildning skulle bli att symbolisera denna konstrast [3].

**Klass- och könsprinciper** Detta system blev i längden anordnat efter klass- och könsprinciper [3]. Baskunskapen, vilket innebar att lära sig läsa, räkna och skriva, gavs i folkskolan - en skola för både pojkar som flickor - där främst arbetarnas och böndernas barn gick. Den teoretiska kunskap som lärdes ut vid högre utbildningsinstitutioner, så som högskola och läroverk, var främst till för de blivande makthavarna, medan kvinnorna ansågs att inte passa in. Läroverken var under denna tid reserverade för u﻿﻿nga män och i många fall byggdes gossläroverk upp. Kunskapen skulle främst erbjudas till de män som var från de högre samhällsklasserna, som under 1800-talet förväntades administrera det nya samhällets högre jobb [3].

**Kvinnornas vilja drev dem** **framåt** Kvinnornas kunskaper gjorde dock att de hade en plattform att tala ifrån. Löftet om att även de kunde agera som männen, och inte bara strotsa omkring i hemmen eller i de lokala sammanhangen, gjorde att de byggde upp en styrka och inre säkerhet [4]. Kvinnornas vilja drev dem framåt. De ville kunna arbeta inom männens områden - i staten, på universiteten, i kulturen, i politiken etc.

Genom debatter och vetenskapliga metoder vågade kvinnorna utmana männens makt. De började skriva artiklar och böcker, tåga, hålla tal och massmöten, skapa namninsamlingar och bygga nätverk, vilket efter några år gav resultat [4].

**1800-talets radikala reform** År 1873 fick de svenska kvinnorna rätt till att läsa vid speciellt utvalda universitet och fullgöra en akademisk examen [5]. Då många andra utbildningsinstitutioner under denna tid i regel var uppdelad efter kön, uppfattades denna reform som radikal. Omkring 435 kvinnor hade år 1914 avlagt en akademisk examen, och de flesta efter att ha studerat filosofisk fakultet eller medicin och naturvetenskap [5].

**Den kvinnliga medborgarskolan i Fogelstad** Under våren 1925 grundade de fem kvinnorna Elisabeth Tamm, Honorine Hermelin, Kerstin Hesselgren, Ada Nilsson och Elin Wänger den kvinnliga medborgarskolan vid Fogelstad [6]. Målsättningen med skolan var att utbilda kvinnor så att de kunde ta tillvara sina medborgerliga rättigheter.

År 1954, 29 år efter skolans invigning, ﻿upphörde skolverksamheten Fogelstad [6]. Skolans ansvariga bestämde då att det var dags att låta andra ta över skolan med nya former, trots att kurserna var mycket populära.

**Viktiga årtal [7]**
 * 1842: Folkskolan med grundläggande undervisning för både pojkar och flickor införs.
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">1873: Kvinnor får rätt att läsa vid universitet.
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">1927: Kvinnor får rätt att studera vid läroverk.
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">1960-tal: Grundskolan och nya gymnasiet tillkommer.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 150%;">**Källförteckning**

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">1. [] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-30, 16.23 <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">**﻿** <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2. [] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-30, 16.39. <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-31, 22.39

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">3. [] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-31, 22.50

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">4. [] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-31, 23.08

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">5. [] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-31, 23.16

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">6.[] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-05-31, 23.48

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">7. [] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">2011-06-01, 00.01