Kvinnoyrken

= Kvinnoyrken =
 * //Bondesamhället//**

Kvinnors arbete har inte haft samma värde som männens. En man kunde till exempel inte utföra ett kvinnoarbete utan att utsättas för hån och prestigeförlust. En kvinna fick däremot rycka in och hjälpa till i männens sysslor och de fick hela tiden anpassa sitt arbete efter mannen. (1)

I bondesamhället hade kvinnan en stor betydande roll för sitt arbete som husmor och de hade även stort inflyttande på sitt ansvarsområde. Dock hade hon inte så stor påverkan på produktionen. En kvinna i det dåtida samhället kunde inte ärva och hade ingen förfogande över egendom. Kvinnans ställning var som omyndig ställd under mannens förmyndarskap. (1)

Under de återkommande krigen under 1600- och 1700-talet så fick kvinnorna i stor utsträckning ta över jordbruket efter männen.(2) Det finns exempel på att produktiviteten ökade när kvinnorna tog över. Männen kunde även vara frånvarande från gården för att finna andra försörjningar som till exempel fiske och skogsavverkning. Vid sådana tillfällen fick kvinnan ta över ansvaret för gården. Under statartiden på 1800-talet var det vanligt med gifta statarpar. (3) Hustrun jobbade då ofta med till exempel mjölkning. Utöver de särskilda uppgifterna deltog även kvinnorna i utearbetet.


 * //Hantverksarbetet//**

Längre tillbaka i tiden när hantverken var organiserade i skrån var kvinnan utestängd från dessa yrken, men kunde delta som någons hustru. I vissa fall kunde kvinnan ärva en tjänst om maken dog till exempel som postmästare.(4) Under mitten av 1700-talet fanns det några typiska kvinnoyrken för gifta kvinnor, till exempel månglerskor som sysslade med småhandel i form av matvaror, kläder eller nipper och kraghandel.


 * //Industrialisering//**

Under 1800-talet började kvinnan få industriarbeten. Det var drömmen för många eftersom det var reglerad arbetstid och lön i kontanter. Många kvinnor arbetade inom till exempel textilindustrin. Andra vanliga yrken var tvätterska och strykerska. Dessa arbeten delades upp i mindre uppgifter och blev enformiga med industrialiseringens utveckling. Det fanns vissa industrigrenar som var mer kvinnodominerande, till exempel kartongfabriker, skofabriker, ljus och parfymfabriker samt choklad och karamell fabriker. (5)

Under 1800-talet och framåt tillkom yrkesgruppen maskinskriverska och sekreterare som blev typiska kvinnoyrken. Inom sjukvården så utvecklades sjuksköterskeyrket som också blev ett typiskt kvinnoyrke och ansågs vara ett kall. Arbetet med barn på barnhem och barnstugor blev även det ett kvinnoyrke.

Barnmorska är troligtvis ett av de äldsta kvinnoyrkena som också utvecklades i samband med sjuksköterskeyrkets nya roll på 1800-talet.

__Otryckta källor__ 1. [] 2011-05-30 09.36

__Tryckta källor__ 2. Tusen svenska kvinnoår Ann-Sofie Ohlander och Ulla-Britt Strömberg, Falun 2008 s. 40 3. Tusen svenska kvinnoår Ann-Sofie Ohlander och Ulla-Britt Strömberg, Falun 2008 s. 41 4. Tusen svenska kvinnoår Ann-Sofie Ohlander och Ulla-Britt Strömberg, Falun 2008 s. 57 5. Kvinnohistoria utgiven av utbildningsradion Oskarshamn 1992 s. 126