Feminismen

** Feminism ** är en övergripande teori och en politisk rörelse. Feminismen utgår från att kvinnor i allmänhet har en sämre ställning än män och den situationen tycker feminismen behöver ändras. Det kan exempelvis vara en åsikt om att män har mer makt inom politiken eller inom olika arbetsområden, likaså att män får mer lön än kvinnor fast att dem utför samma arbete. En person som håller med om dessa tankar kallas //feminist.//

// Det finns två olika huvudtyper av feminism: essentialistisk - och konstruktivistisk feminism. // Inom grupperna finns det flera olika feministiska riktningar. Enligt essentialistisk feminism så finns det skillnader mellan kvinnor och män som är något man föds med, dvs. biologiska. Kvinnor anses till exempel födas med moderliga egenskaper. Sådana kvinnliga egenskaper är minst lika mycket värda som de egenskaper män anses födas med. Denna feminism brukar kallas //särartsfeminism//. Motsatsen till essentialistisk feminism är konstruktivistisk feminism, som﻿ skiljer mellan biologi och kultur. Enligt den har män och kvinnor olika biologiska kön, men de föds inte med egenskaper som är speciella för deras kön. I stället menar man att det är historien och samhället som har skapat skillnader mellan könen och vad som uppfattas som manligt och kvinnligt. Denna feminism brukar kallas //likhetsfeminism//. [1]

Feminist är en person som anser:
 * Att kvinnor är underordnade män
 * Att detta förhållande bör ändras

Det är en definition som visar att feminism inte är något för enbart kvinnor utan att även män kan vara feminister. [2]

Feminismens drömsamhälle
Feminismen som ideologi idag: • Feminismen anser att samhället är patriarkaliskt, det vill säga att det underordnar kvinnor och överordnar män. Detta sker i hela samhället och på alla nivåer.

• Feminismen vill att kvinnor ska få halva makten. Ett exempel är att bara sex av hundra börsbolagsdirektörer på vd-nivå är kvinnor. Många feminister vill lagstifta om könsfördelningen eller kvotera för att få in fler kvinnor i bolagsstyrelserna.

• Feminismen vill att kvinnor ska få hela lönen. Man vill att kvinnors arbeten uppvärderas och att löneskillnader jämnas ut eller rentav blir olagliga. Traditionellt manliga yrken värderas lönemässigt högre än det som brukar kallas kvinnoyrken, även om utbildnings- och kompetenskrav är jämförbara.

• Feminismen vill kvotera föräldraförsäkringen för att bryta könsrollsmönstret med mamman som huvudansvarig för barn och hem. Feministerna anser att män får större chanser och möjligheter på arbetsmarknaden och en bättre löneutveckling då de inte tar ut sin föräldraledighet i lika stor utsträckning som kvinnor.

• Feminismen vill se ett samhälle som ser allvarligt på och tar itu med mäns våld mot kvinnor. Det våldet är i grunden strukturellt och beror inte på exempelvis alkoholism eller psykisk sjukdom hos enskilda män. Våldet finns i alla samhällsklasser och är en del av det allmänna kvinnoförtrycket. [3]

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">**Feminismens historia**
<span style="color: #333322; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">Feministiska idéer växte fram under upplysningen och med den franska revolutionen på 1700-talet, då man talade om frihet, jämlikhet och broderskap. Man tala om att alla människor var lika mycket värda och därför skulle ha samma rättigheter, dvs jämlikhet oavsett vilket kön man hade. Det ledde dock inte till att kvinnor fick samma rättigheter som män, utan vid 1800-talets mitt var kvinnor fortfarande inte myndiga – de fick inte tillhanda ha sina egna pengar, hade ingen rösträtt och de fick inte bestämma själv vilka dem skulle gifta sig med. [4]

Under romantiken på @1800-talet lyfte många fram skillnaderna mellan män och kvinnor och menade att de var biologiska, dvs. särartfeministiska tankar. Särartsfeminister menade att just för att kvinnor och män var olika skulle de ha lika rättigheter. I slutet av 1800-talet och början av 1900-talet arbetade många kvinnor politiskt för att driva igenom feminismens idéer. Bland annat krävde de kvinnlig rösträtt. Under andra halvan av 1900-talet utvecklades feminismens teoretiska ramar. Då menade många likhetsfeminister att kvinnor och män är lika och därför ska ha lika rättigheter. [1]

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">Franska revolutionens budskap om frihet, jämlikhet och broderskap hade spritts över Europa och arbetarrörelsens kamp hade inletts. Men all kamp drevs av män, för män, och i det klimatet uppstod den första svenska kvinnorörelsen, den första vågen.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">Fredrika Bremer, svensk författare och feminist, skrev 1856 romanen Hertha, som handlar om en kvinna som för en kamp mot sin förmyndare för att slippa bli gift. Boken hade så stor påverkade på den svenska opinionen att riksdagen två år senare beslutade att kvinnor skulle bli myndiga vid 25 års ålder om de fortfarande var ogifta, men en kvinna som gifte sig blev genast omyndig igen med maken som förmyndare.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">En grupp som hade feministiska tankar, dvs. kämpade för kvinnors rättigheter, var suffragetterna i det tidiga 1900-talets England. De kämpade för framför allt rösträtt och de använde sig av våldsamma metoder – de kastade sten, krossade fönster, slängde in brandbomber i brevlådor och hungerstrejkade. Suffragetternas kamp ledde till slut att de engelska kvinnorna fick rösträtt 1918, dock så spred sig deras metoder aldrig till Sverige. Här hade istället arbetarrörelsens kvinnor och liberalerna nu tagit över mer av kampen för kvinnas ställning. Bland annat reste socialdemokraten Kata Dahlström runt och propagerade för kvinnlig rösträtt.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">1919 fick till slut motståndarna till kvinnlig rösträtt ge upp. Sveriges kvinnor hade för första gången rätt att rösta och 1921 valdes fyra kvinnor in i riksdagen.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">Under 1930-talet började kvinnors livsvillkor att förändras. Då grundlades det moderna välfärdssamhället med bättre boende och stöd till barnfamiljer. Under andra världskriget – när männen var ute i krig, eller som i Sverige låg i beredskap – fick kvinnorna komma ut i förvärvsarbete. Efter kriget på @1950-talet gick dock utvecklingen tillbaka. Istället för att arbeta fick kvinnor stanna hemma och ta hand om barn och familj. Hemmafruidealet hade övertag i samhället.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 120%;">Motreaktionen kom på 60-talet med den andra vågen av feminism. En av de viktigaste frågorna var kvinnans rätt att både arbeta och ha barn. 1968 bildades Grupp 8. En av deras paroller var ”Bra och gratis daghem till alla barn” och de stred även för rätten till fri abort och lika lön för kvinnor och män.

Vid sekelskiftet 2000 kom den tredje vågens feminism. Det var framför allt unga kvinnor som reagerade på den klyfta som uppstått mellan de jämställda idealen och verkligheten. Den tredje vågens feminister pekade på det skeva skönhetsidealet i media och reklam - de protesterade mot silikonbröst och plastikoperationer, våldtäkter, ätstörningar och att tjejer kallades horor. Den tredje vågen har ännu inte ebbat ut och 2005 bildades Fi, feministiskt initiativ, för att försöka samla kvinnor från både andra och tredje vågens kvinnokamp till ett renodlat feministiskt parti. [4]

<span style="font-family: 'Trebuchet MS',Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">1. [] 20110524 15:00