Genusperspektiv

**Genus**
Genus är ett begrepp som avänds för att förstå och urskilja de föreställningar, idéer och handlingar som formar människors sociala kön. Det vill säga det manliga och det kvinnliga. Det innefattar relationer mellan könen och tingest som uppfattas som kvinnligt och manligt. (//[|www.so-rummet.se]//)

Kvinnohistoria
Genushistoria har inte alltid kallats för genushistoria, utan från början kallades det för kvinnorhistoria. Det var ett begrepp som myntades på 1960 och 1970-talet. Man skillde alltså på vanlig historia och kvinnohistoria. Först på 1980-talet sammanfattades all historia som var könsbettingat under genushistoria och analyssättet genusperspektiv uppkom även det då. En teori utvecklades om att genus skulle kunna vara ett användbart analytiskt sätt att se på historian. (//[|www.ne.se]//) Det är svårt att säga exakt när kvinnohistoria blev genushistoria då det ändrades suggesivt med tiden, dock används begrepet "kvinnohistoria" ytterst sällan idag och är inkorrekt både etniskt och ur en forsknings synvinkel.

Genusperspektiv
Genusperspektiv är när man väljer att kolla på en fakta eller händelse och fokusera på könsrollerna. Man betraktar dem som en kulturell och en social konstruktion. Det är en typ utav forskningssätt. Med genusperspektivet avses att man analyserar olika företeelser, förhållanden och processer i samhället. Det kan vara inom politik, ekonomi, utbildning, kultur m.m. Man betraktar det utifrån ett perspektiv som beaktar att relationen mellan könen kan påverka även till synes könsneutralla sammanhang, som systematiskt skapar ojämlikhet mellan könen. Man skall då inte bara kolla på kvinnlig och manlig historia i förhållanden till varandra, utan även den "vanliga historian" som t.ex. maktens organisation, idéhistoria, samhället i sig m.m. Det är en analyskategori inom all sorts sociologisk forskning numera, Yvonne Hirdman och Joan W. Scotts arbeten har båda haft en stor betydelse för att lyfta fram genuset som en forsknings analys kategori. De har båda diskuterat betydelsen av att ha det och påpekar båda två att det är en nödvändig kategori för att kunna studera maktrelationer i samhället och sammankoppla makt- och genusfrågor allt mer. (//[|www.ne.se]//) Många forskare har nu valt att studera relationen mellan religiösa föreställningar och genus, för att förstå kopplingen mellan det. Då kan man även se en annan typ av koppling mellan religioner och olika makt strukturer. Dessa områdena är relativt okänd terräng, och nya förståelser för hur genusrelationer har strukturerat vårat förflutna, vår nutid och kommer att strukturera vår framtid, har växt fram och utvecklats. (//[|www.historia.su.se]//)

//Källförteckning//
//[]//, Nationalencyklopedin, hämtad 09:10 27/5 - 11 //[]// hämtad 09:14 27/5 - 11 //[]// hämtad 09:17 27/5 - 11 //[],// Nationalencyklopedin, hämtad 09:23 27/5 - 11