1600-talets+genushistoria

Tiden mellan 1611-1718 är en epok som kallas för Stormaktstiden, det är en period i det vi kallar Tidigmodern tid. [1] I 1600-talets Sverige skedde endast marginella förändringar gällande fördelningen av makten och inflytandet i hemmet och i samhället mellan män och kvinnor. Mannen hade en överordnande roll som ansågs vara guds vilja och den kunde därför inte förändras. [2]

På 1600-talet var samhället indelat i fyra stånd; adeln, prästerna, borgarna och bönderna. [2] Sverige var religiöst styrt och den lutherska hustavlan, ”Luthers lilla katekes” eller "De 95 teserna", var viktig när det gällde att sätta maktrelationerna mellan könen.
 * __De fyra stånden__**

__Adeln__ I Sverige hade Adeln en framträdande och utpräglad manlig roll under 1600-talet. [3] Deras starka koppling till statstjänsterna bidrog till att kvinnorna fick en ökad roll när det gällde godsdriften. Detta stred mot den normala genuskonstruktionen. Männen inom adeln fick en accepterad och mer ekonomisk stark roll i samhället. Medan kvinnans roll försvagades då hon blev allt mer beroende av mannen. [2]

__Prästerna__ Prästerna framställdes som en norm över hur en man skulle vara. Den perfekta äkta mannen och familjefadern. Kvinnan skulle vara en flitig och omhändertagande husmor och även en god lyssnerska. Kvinnan inom prästståndet hade en relativt god ställning i samhället, men även en utsatt position om hon skulle bli änka. Försörjningssituationen kunde bli svår om inte hennes mans efterträdare ville försörja henne. [2]

__Borgarna__ Inom det borgerliga ståndet skedde en förändring under 1600-talet, där handel och ekonomi började bedrivas utanför hushållet. Detta stärkte männens ställning och kvinnan blev beroende utav mannen. Kvinnans främsta tillgångar ansågs vara hennes fars ekonomiska medel. [2]

__Bönderna__ I bondeståndet var könsrollerna uppdelade utifrån arbetsuppgifter. Det fanns en tydlig uppdelning på kvinnliga och manliga sysslor. Kvinnorna var knutna till arbete på gården medan männen kunde få hedersuppdrag, som till exempel kyrkvärd eller nämndeman. Inom jordbruket så förblev kvinnans roll ändå viktig då mycket av produktionen stannade inom hushållet. Ägandet av marken tillkom dock endast mannen. [2]

Häxprocesserna nådde Sverige i slutet av 1600-talet. Kvinnor som uppvisade förmågor utöver det normala och accepterade blev kallade häxor och dömdes till hårda straff. Präster och jurister dömde under oklara förhållanden endast genom exempelvis barns vittnesmål. [4] Kvinnan ansågs vara det svaga könet och därmed var hon mer benägen att dyrka satan. [5]
 * __Häxprocesserna ur genusperspektiv__**

1. [] 30/5-2011 kl. 20.01 2. Stånd och genus i stormaktstidens Sverige, Kekke Stadin, Nordic Academic Press 3. [|http://www.heraldik.se/artiklar/adel.html]28/5-2011 kl. 13.45 4. Genom Sveriges historia, Bengt Åke Häger, Gleerups 5. [|http://www.ne.se/lang/häxprocesser] 30/5-2011 kl 19.26
 * __Källförteckning__**