Patriarkalt+samhälle+och+maktstrukturer

= =

**Patriarkalt samhälle –** //”fadersvälde”//
Ett patriarkalt samhälle är ett familje- eller samhällssystem där äldre män har den politiska och ekonomiska makten, både inom hushållet och inom den offentliga sfären. Kvinnor och yngre män deltar inte i det formella beslutsfattandet. Medan det således alltid rör sig om mansdominans i dessa samhällen, kan graden och karaktären av kvinnoförtryck variera. Patriarkatet har varit utbrett i jordbrukande och boskapsskötande kulturer världen över och är fortfarande förhärskande i stora delar av Europa, Afrika, Mellanöstern, Syd- och Östasien samt Latinamerika.[1]

Patriarkalt samhälle är också en allmän benämning på sociala system, inom samhällsvetenskapen, där kvinnor underordnas män. Patriarkatet är en djupt liggande samhällsstruktur som kan framträda på många olika sätt: män har t.ex. ofta högre lön än kvinnor för samma arbete, och arbetsdelningen i hemmet leder till att kvinnor utför obetalt arbete. Även våldtäkt, pornografi, kvinnlig prostitution o.d. kan ses som former av manligt förtryck och effekter av en patriarkalisk struktur.

Många feminister menar att det finns en //patriarkal// samhällsordning med män på de viktigaste platserna i alla delar av samhället: familjen, yrkeslivet, kulturen, politiken och så vidare.[2]

Matriarkalt samhälle – //”modersvälde”//
Ett matriarkalt samhälle är en samhällsordning där kvinnor innehar den sociala, politiska och ekonomiska makten och där religionen är centrerad kring kulten av en modergudinna. Det finns dock inga säkra exempel på sådana samhällen, vare sig i historien eller i nutiden. Även om matriarkatet aldrig har existerat kan det som idé ha betydelse för feministisk samhällsfilosofi.[3]

****Maktstrukturer****
I alla tider har kvinnor fött och fostrat barn. Under århundraden har samhällen byggts upp utan att kvinnan tillfrågats och haft den ringaste inflytande. Männen har ensamma bestämt allt, inte enbart i den yttre konkreta verkligheten, utan även synsätt och värderingar, seder, bruk, levnadsregler och moral med mera. Kvinnans ställning i utgångsläget som fysiskt svagare och med uppgiften att föda barn gav henne ett handikapp när det gäller att delta i samhällsuppbyggnaden, ett handikapp som ökade med åren.[4]

Genom att så gott som all påverkan kommit från manligt håll har männens stärkning försträckts. Utvecklingen har dessutom drivit könen isär. Kvinnor har kommit att betraktas som varelser med delvis andra behov än män, även svårigheter att förstå och identifiera sig med varandra har uppstått.[4]

Kvinnorna har genom tiderna hållits nere i kraftig ofrihet av manssamhället. Modersrollen i äktenskapet, kvinnans viktigaste roll i manssamhället, har visserligen gett henne viss makt, värdighet och inflytande. Utanför denna roll har kvinnan sällan fått verka och öva inflytande. De kvinnotyper som kunnat hota mannens makt och ”manlighet” har blivit motarbetade, föraktade och skändade – det gäller framförallt ”skökan”, ”nuckan” och kvinnosakskvinnan.[4]

Enligt det utpräglade manssamhällets värderingar är kvinnan aktad och ansedd så länge hon stannar kvar i den snäva fålla samhället tilldelat henne. I vilken hon är helt avväpnad som konkurrent till mannen, med hon sjunker i värde för varje steg hon tar mot frihet och självständighet.[4]

Kvinnorna har genom förtryck fått en mer passiv livsinställning än männen. Fortfarande styrs säkerligen de flesta av världens samhällen till 99 procent av män. Än idag anser många att självständiga, klartänkta, logiska, stridbara, aktiva, kunniga och sexuellt rättframma kvinnor är ”okvinnliga”. Allt detta är egenskaper som ofta ger mannen framgång men som kan väcka anstöt hos kvinnor. Även om mycket har förändrats och förbättras dröjer de gamla värderingarna kvar och präglar människors sätt att tänka och handla.[4]

Källförteckning:
[1] patriarkat. http://www.ne.se/lang/patriarkat/280813, Nationalencyklopedin, hämtad 2011-05-29. [2] patriarkat. http://www.ne.se/lang/patriarkat/280814, Nationalencyklopedin, hämtad 2011-05-29. [3] matriarkat. http://www.ne.se/lang/matriarkat, Nationalencyklopedin, hämtad 2011-05-29. <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 110%;">[4] Mariann Andersson, VÄGEN UT eller DET GRYMMA MANSSAMHÄLLET, Uppsala 2002